Title: A lineáris felszíni struktúrák vizsgálata Áprily Lajos „A hiúz” címu elbeszélésének elso négy bekezdése alapján
Author: Dobi Edit
Last saved by: Edit
Company: y

Kabán Annamária

A forgatókönyv mint szövegrendezési stratégia

Abstract

8. 
A forgatókönyv mint szövegrendezési stratégia
Kabán Annamária

A szöveg értelmezőinek tisztában kell lenniük a szövegnek mint dinamikus modellnek a működési elveivel, hiszen másképp nem értenék meg, illetőleg félreértenék a közleményt. Egy szövegnek akkor van értelme, ha a szöveg kifejezései által aktivizált ismereteken belül az értelmi folyamatosság felismerhető. Petőfi S. János szerint „… a szövegösszefüggést (szövegkoherenciát) alapvetően a konstringenciarelációk biztosítják, azokat pedig arra a világdarabra vonatkozó tudásunk alapján értelmezzük, amelyre feltételezésünk szerint az interpretálandó vehikulum utal. E tudáselemek egy része úgynevezett fogalmi sémákba rendeződik…” (2004: 18). 
Az elmében kialakult világkép, az enciklopédikus tudás sajátos keretként működik, amely magában foglalja azokat az ismereteket, amelyeket az ember élete folyamán szerez. Konceptuális rendszerünk egységei a kulturálisan meghatározott kognitív modellek. 
Ha a szöveg által aktivizált fogalmak és viszonyok összerendezését problémamegoldásként képzeljük el, akkor ehhez nagy segítséget nyújt a forgatókönyvek felismerése, amelyek különböző szövegrendezési stratégiákat alakítanak, alakíthatnak ki.     
A továbbiakban Dsida Jenő Psalmus Hungaricus című költeménye kapcsán olyan fogalmi sémák sorozatait próbálom feltárni, amelyek egy vagy több, szövegbe kódolt, szövegrendező forgatókönyv felismeréséhez vezetnek. A szövegbe kódolt forgatókönyv/forgatókönyvek feltehetően annak a függvényei, hogy a szerző milyen irodalomtörténeti keretben, milyen műnemi, műfaji szabályok, intertextuális kapcsolatok és retorikai sajátosságok figyelembevételével hozza létre a szöveget, illetőleg ehhez hogyan viszonyul a befogadó. Ugyanis a szöveg koherenciáját és kohézióját megvalósító forgatókönyv egy szöveg esetében nem eleve adott, hanem azt az olvasó teremti meg a szövegfeldolgozás folyamatában enciklopédikus tudásának sémáit felhasználva.
A vers által aktivizált fogalmi sémák sorozatában a legátfogóbbnak a magyar irodalomtörténet egésze tekinthető, amelyből a Psalmus Hungaricus olvasója a vers megértéséhez sok mindent előhívhat kezdve a Halotti beszédtől, folytatva az Ómagyar Mária-siralommal és a Biblia-fordításokkal. Egy szűkebb keret az 1918–20 után kialakult erdélyi kisebbségi irodalom, Dsida Jenő helye és szerepe az erdélyi magyar líra történetében, viszonya Reményik Sándor, Áprily Lajos, Tompa László költészetéhez. Illetőleg még szűkebb keret a kisebbségivé válást gyermekként megélő Dsida Jenő költészetének kibontakozása és megítélése, ezen belül a Psalmus Hungaricus című nagy ívű költeményének keletkezési körülményei. 
Dsida Jenő költészetének és ezen belül a Psalmus Hungaricusnak a recepciója többnyire nem kerülte, nem kerülhette el a megközelítések egyoldalúságát. Ez akár természetesnek is mondható, hiszen vagy a korhelyzet, vagy pedig a mindenkori elemző sajátos szemlélete alakította az olvasatot. A kortárs elemzők nem értették meg, sőt gyakran félreértették a költői attitűd lényegi indítékait. A transzszilvanizmus harcos magatartását kérték számon tőle. Azt a harcos transzszilvanizmust, amelynek lényege — mint tudjuk — a Berde Máriától meghirdetett „vallani és vállalni” vitában kristályosodott ki. Azt vetették a költő szemére, hogy a nagy kollektív bánatok elől a szépség bűvöletébe menekül, hogy a kor kérdései iránt közömbös. Kortársai közül sokan ezért üdvözölték a Psalmus Hungaricus új hangvételét. Későbbi elemzői közül a marxista kritikusok az előbbiekkel ellentétben Dsida verseit, kiemelten a Psalmus Hungaricust haladásellenesnek minősítették.    
Egy előző írásomban a költő lényeges személyiségjegyei felől közelítve azt próbáltam kimutatni, hogy az 1936-ban írott (de nyomtatásban először, mint ismeretes, csak l939-ben megjelent) Psalmus Hungaricus és a költő korábbi versei szerves egységet alkotnak. Ennek értelmezéséhez a kulcsot a költő hite adja (Kabán 2006).
Van egy másik fogalmi kerete a lehetséges forgatókönyvnek/forgatókönyveknek, ez a műfajtörténeti keret, amely a siratóének, panaszdal, zsoltár, könyörgés, ima műfaji meghatározóinak feltárását teszi szükségessé. Ebből az elméleti, műfajtörténeti lehetőségsorból termékeny megközelítésre nyújt módot a zsoltárértelmezés, a Dsida-vers több zsoltárcsoportba való besorolhatósága. 
Mindjárt itt leszögezhetjük, hogy a költemény valójában hatalmas szintézis, amelyben a maga módján egyidejűleg szólal meg minden előzménye.
A cím egyébként a szöveg legfontosabb intertextuális összefüggéseire utal. Az intertextualitás jegyében egy harmadik sora is elképzelhető azoknak a fogalmi sémáknak, amelyek a szöveg forgatókönyvének kialakításában fontos szerepet játszanak. Ebben a sorban a legkivételesebb helyet a 137. zsoltár foglalja el, de itt említhető továbbá a Zsoltárok könyvének egésze, az evangéliumok, a Biblia más könyvei, Dante és Ady költeményei.
Negyedik fogalmi keretként a retorikai meghatározók említhetők. A retorikai alakzatok közül a versben az ellentétnek, a szembeállításnak van fontos globális szövegformáló szerepe. 
A Psalmus Hungaricus cím kijelölte egyik lehetséges forgatókönyv: a zsoltár forgatókönyve. Az érdekes az, hogy itt, amint már utaltam rá, többféle zsoltárforgatókönyv rétegződik egymásra: a népi siratóéneké, az átokzsoltáré és a dicsőítő éneké.
A költemény intertextuálisan a 137. zsoltár alaphelyzetét sugallja. Ezt az alaphelyzetet a 137. zsoltár különböző Biblia-kiadásokban olvasható címváltozatai is kifejezik: A babiloni foglyok keserve, A babiloni foglyok panasza. 
A zsoltár első fele panaszdal:
Amikor Babilon folyói
mellett laktunk,
sírtunk, ha a Sionra gondoltunk.
Az ott levő fűzfákra 
akasztottuk hárfáinkat.
Mert akik elhurcoltak minket,
énekszót követeltek tőlünk,
és akik sanyargattak, öröméneket:
Énekeljetek nekünk a Sion-énekből!
Hogyan énekelhetnénk
éneket az Úrról
idegen földön?

Ez a panaszdal „a száműzöttek hangulatát festi le Babilonban, Jeruzsálem Kr. e. 587-ben történt lerombolása után. Az ottani vidék csatornáinak partján tartott gyűlések minden bizonnyal panaszünnepek lehettek. Az ellenség a száműzöttektől Sion-énekeket kívánt hallani, az Úr énekeit, tehát ujjongó templomi énekeket, amelyeket idegen, tisztátalan földön nem lehet előadni. Helyettük a panaszünnepeken az 5−9. verset — vagyis a zsoltár folytatását — énekelték” (Harmati—Kocsis—Tarr szerk. 1996: 706). 
A zsoltár második része az átokzsoltár, amelynek első két verse a következő:
Ha megfeledkezem rólad, Jeruzsálem,
bénuljon meg a jobb kezem!
Nyelvem ragadjon az ínyemhez,
ha nem emlékezem rád,
ha nem Jeruzsálemet tartom
legfőbb örömömnek!
Dsida Jenő Psalmus Hungaricusa ezt a két forgatókönyvet ötvözi és egészíti ki.
A költemény a kultikus népi siratóénekhez hasonlóan bűnbánati ima. Ennek megfelelően 1. része lelkiismeret-vizsgálat és panasz, a 2−5. rész fogadalomtétel arról, hogy a költő jóváteszi eddigi mulasztásait. A 6. rész pedig felhívás az együtténeklésre. Mindegyik rész refrénnel zárul, amely ötször változatlanul, hatodszor variációsan szerepel, s amely az átokzsoltárok forgatókönyvét tartalmazza. A költő feltételes önátkot mond magára, ha népét elfelejtené. A refrént mind a hat részben magyarázó szövegrész vezeti be, amelyben a költő előkészíti a 137. zsoltárt idéző átokszavakat. Azt mondhatjuk tehát, hogy a költeményben ezeknek a részeknek, azaz: a lelkiismeret-vizsgálatnak, a fogadalomtételnek, az átokszavaknak és az azokat magyarázó, előkészítő soroknak sajátos forgatókönyve van, majd ezekhez társul egy további sajátos forgatókönyv, a dicsőítő ének forgatókönyve.
A felismerés döbbenetével indul a vers:
Vagy félezernyi dalt megírtam
s e szót: magyar
még le nem írtam.
A lelkiismeret-furdalás önváddá erősödik. Kérdések sora hangzik el, amelyeket kérdő névmások — mily és  miért — anaforikus ismétlődése nyomatékosít. A költő vádolja önmagát, amiért nem hallotta meg népe jaját:
Ó, mily hályog borult szememre,
hogy meg nem láttalak,
te elhagyott, te bús, kopár sziget,
magyar sziget a népek Óceánján!
Mily ólom ömlött álmodó fülembe,
hogy nem hatolt belé
a vad hullámverés morzsoló harsogása,
a morzsolódó kis sziget keserű mormogása.
	Majd az önvád fájdalommá erősödik, jaj indulatszó vezeti be a további kérdéseket:
Jaj, mindenből csak vád fakad:
miért kímélted az erőt,
miért kímélted válladat,
miért nem vertél sziklatöltést,
erős, nagy védőgátakat?
	A bűnbánati ima intertextuálisan a tékozló fiú bibliai történetére utal, amelyben a fiú megbánva tévelygését, visszatér apjához. Megjegyzendő, hogy a versben ez a bibliai történet ellentétébe vált át, hiszen a költő tékozló apáról és aranyat ásó fiúról ír: 
Elhagytam koldus, tékozló apámat
s aranyat ástam, én gonosz fiú!
Ez a fordított történet valójában előkészíti a költemény következő részét, a 2−5. részt, amelyben a költő fogadalmat tesz arra, hogy jóváteszi mulasztását. 
Ebben a fogadalomtételben a költő sajátos forgatókönyvet alkalmaz: a valamivel való szembefordulás és valaminek a felvállalása forgatókönyvét. A szerkezeti egységek elején értékként sorolja fel mindazt, aminek az egyes egységek végén hátat fordít, mert ezeknél fontosabbnak ítéli a bajba jutott nemzetével való sorsközösséget. A múlt és a jelen ellentéte rajzolódik ki az egyes szerkezeti egységekben, ahol az ellentétes jelentésű eddig és most időhatározó-szók alakítják a szöveget. A forgatókönyv lényege minden szerkezeti egységben az ellentét, a szembeállítás, hogy mindazt, aminek hátat fordít, pozitív jelentéstartalmú jelzőkkel illeti, és azt, ami mellett elkötelezi magát, negatív jelzőkkel látja el, ezzel is kifejezve, hogy milyen értékekről kell lemondania. 
A költő kulturális értékek őrizője, de ezek mind lényegtelenné válnak egy adott helyzetben. 
Lehetsz-e bölcs, lehetsz-e költő,
mikor anyád sikolt?!
— teszi fel Dsida a vers kulcskérdését.
 A továbbiakban a forgatókönyv alapját képező, feszítő ellentéteket veszem számba a 2. résztől kezdve:
Ó, én tudom, hogy mi a nagyszerű, 
a minden embert megsímogató
tág mozdulat,
az élet s halál titkát kutató,
bölcsen nemes, szép görög hangulat
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
most mégis bősz barlanglakó vagyok,
vonító vad, ki vackát félti, ója,
vadállat, tíz köröm
és csattogó agyar…
s ki eddig azt mondtam: ember! —
most azt mondom: magyar!
És háromszor kiáltom
és holtomig kiáltom:
magyar, magyar, magyar!
Az ember és a magyar szó hangsúlyos helyre kerül a mondatban, így szembenállásuk még inkább érvényesül: 
S ki eddig azt mondtam: ember! —
most azt mondom: magyar! 
Tovább fokozódik a szembenállás az és kötőszó anaforikus szerepben, illetőleg a kiált ige epiforaként való megismétlésével, amely így együtt vegyes ismétlést: komplexiót, szümplokét alkot:
És háromszor kiáltom
és holtomig kiáltom:
magyar, magyar, magyar!
Az első két sorban a nem ismétlődő szavak, a háromszor és a holtomig, fókuszszerepük révén válnak hangsúlyossá. A következő sorban pedig a halmozásos ismétlés, az epizeuxisz — magyar, magyar, magyar — még inkább nyomatékosít.
A háromszor kiáltom a keleti rítusú liturgia bűnbánati részének forgatókönyvét idézi, amelyet a magyar irodalomban a Halotti beszéd is rögzít: Es keassatuc uromchuz charmul (És keáccsátok uromkhoz hármul), ezzel a költő szakrális szövegcselekedet részévé avatja ezt a verbális megnyilatkozást. Másrészt pedig az elhatározás, az elköteleződés végérvényességét hangsúlyozza a holtomig időhatározó-szó segítségével.
A 3. részben Európa kulturális örökségének, ájultató gyönyörűségeknek, Firenze képeinek, Páris tüzének, Velence csillogásának fordít hátat a költő, hogy azonosulhasson, hogy magára ölthesse népe nyomorát, szenvedését: 
Hajam csapzottra borzolom,
mint gubancos csepűt és szürke kócot
és gőggel viselem
fajtám egyenruháját:
a szürke darócot.
A 4. részben a szembenállást erősíti a poliszündeton, a mikor kötőszó négyszeri ismétlése:
Mit nékem most a Dante terzinái
s hogy Goethe lelke mit hogyan fogant,
mikor tetszhalott véreimre
hull már a föld és dübörög a hant, 
mikor a bús kor harsonája
falakat dönt és lelket ingat,
mikor felejtett ősi szóra
kell megtanítni fiainkat,
mikor rémít a falvak csendje
s elönt a semmi árja minket…
Az 5. részben idegen-vérű és -beszédű kenyeres jó pajtásaitól búcsúzik, akiket szeretett, és akik szerették őt, akiktől azonban most más utakra kell térnie.
Az értékekről való lemondás kínkeserves, egyre nagyobb fájdalommal jár. Ennek a 2. részben a de kötőszóval bevezetett tagadó mondatok ismétlésével ad hangot:
A nagy gyümölcsös fájáról szakadt
almából minden nép fia ehet,
de nékem nem szabad,
de nékem nem lehet.
Dalolhat bárki édes szavakat
és búghat lágyan, mint a lehelet
…
de nékem nem szabad,
de nékem nem lehet
…
szívszakadásig így kell énekelnem,
A 3. részben fájdalma a megsemmisülés határát súrolja. 
Ha atomokra bomlik is
miattuk minden sejtem,
ha arcom kékre torzul is,
mind, mind, mind elfelejtem!
Ezt az ismétlődő mondatszerkezetek, a komplexióként ismétlődő ha… is kötőszók nyomatékosítják:
Ha atomokra bomlik is…
ha arcom kékre torzul is…
Majd itt is halmozott szóismétlés, epizeuxisz — mind, mind, mind — emeli ki a költő fájdalmas erőfeszítését.
A 4. részben szavai immár nemcsak a költőnek, hanem az egész mindenségnek okoznak fájdalmat:
Fáj a földnek és fáj a napnak
s a mindenségnek fáj dalom…
Az értékekről való lemondás magyarázatát találjuk a 3−5. részben.

3. rész:
Mert annak fia vagyok én,
ki a küszöbre téve,
a külső sötétségre vettetett, 
kit vernek ezer éve,
kit nem fogad magába soha a béke réve!
A részlet Sámuel könyvét idézi, amely szerint a kánaáni kultikus életben az ártó démonok tanyájának tekintették a küszöböt, ezért tőlük való félelmükben nem is léptek rá (1Sám 5,5). A külső sötétség szintén a bibliai zsoltárok forgatókönyvét idézi: az engedetleneket elsötétíti az Úr (Zsolt 105,28), a fogság sötétségére juttatja (Zsolt 35,6), a kárhozat sötétségére veti (Zsolt 88,13). Máté evangéliumában a külső sötétség Isten országa hitetlenjeinek az osztályrésze (Mt 8,12).
4. rész:
de aki nem volt még magyar,
nem tudja, mi a fájdalom…
5. rész:
de így zeng most a trónjavesztett
magyar Isten parancsa bennem   
s én nem tagadhatom meg Őt,
mikor beteg és reszkető és nincs többé hatalma,
mikor palástja cafatos és fekvőhelye szalma.
Itt jut el a költő minden magyarral, minden alku nélküli testvériség felvállalásáig:
mi elesettek, páriák vagyunk,
testvérek a nyomorban és a bűnben…
A költemény külön rétegét alkotják azok a szövegrészek, amelyek előkészítik a refrénként felhangzó átokzsoltárt. Ezek a szövegrészek azért fontosak, mert bennük a költő kijelöli a szakrális teret és időt, illetőleg viszonyát a babiloni zsoltáros szavaihoz:
Nagy, éjsötét átkot mondok magamra,
verset, mely nem zenél,
csak felhörög,
eget-nyitó, poklot-nyitó 
átkot, hogy zúgjon, mint a szél,
bőgjön, mint megtépett-szakállú vén zsidó
zsoltáros jajgatása
Babylon vizeinél…
A következő szerkezeti egységekben a költő azonosul a babiloni zsoltárossal:
szívszakadásig így kell énekelnem
Babylon vizeinél…   
Illetőleg az 5. részben magyar zsoltárnak nevezi a felhangzó szavakat.
Ennek a magyar zsoltárnak az éneklésére gyűjti maga köré, akárcsak Jeremiás a vigasztalás énekében, a világon szétszóródott magyarságot, a már elhunytakat és az ezután születőket is: 
 dalolj velem, hörögve
és zúgva és dörögve, 
tízmillió, százmillió torok!
Énekelj, hogy világgá hömpölyögjön 
zsoltárod, mint a poklok tikkadt, kénköves szele…
Az ötször változatlan formában szereplő refrénben a költő feltételes önátkot fogalmaz meg, ha népét elfelejtené:
Epévé változzék a víz, mit lenyelek,
ha téged elfelejtelek!
Nyelvemen izzó vasszeget 
üssenek át,
mikor nem téged emleget!
Húnyjon ki két szemem világa,
mikor nem rád tekint,
népem, te szent, te kárhozott, te drága!
A hatodszor variációsan olvasható refrén feltételes átokszavai többes szám első személyben hangzanak: 
Mérges kígyó legyen eledelünk,
ha téged elfeledünk,
ó, Jeruzsálem!
Nyelvünkön izzó vasszeget
verjenek át,
mikor nem téged emleget,
ó, Jeruzsálem!
Rothadjon el lábunk kezünk,
mikor hozzád hűtlenek leszünk,
ó, Jeruzsálem, Jeruzsálem!!
A variációsan visszatérő refrénnek több olvasata is lehetséges. Egyrészt a 137. zsoltár forgatókönyvét idézi: a babiloni fogságban, idegen földön a foglyok nem feledkezhetnek meg Jeruzsálemről, másrészt a hasonlat révén a költő minden további nélkül saját hazájáról szól. De van egy másik olvasata is a szövegnek. Az Újszövetség fényében a költő számára Jeruzsálem csakis az örök Jeruzsálemet jelentheti. Ezért szólítja fel népét is bűnbánatra, valamint arra, hogy el ne feledkezzék Jeruzsálemről. Itt és ezáltal válik a költemény dicsőítő énekké. 
Mindebből következik, hogy ha a költeményben megragadható ellentéteket rendre számba vesszük, ígéretes biztonsággal állapíthatjuk meg, hogy Dsida Jenő Psalmus Hungaricusának tulajdonképpeni, globális szövegrendező forgatókönyve az értéktagadás értékké válásának a forgatókönyve.
Ez a globális szövegrendező forgatókönyv azt a felismerést szolgálja, hogy a költő, aki Nagycsütörtök című versében a krisztusi szenvedéstörténettel azonosult, itt egész népének sorsát azonosítja az emberré vált Isten kálváriájával. A trónjavesztett magyar Isten egyértelműen utal erre az azonosításra, egyben utal Jézus szavaira is: „minden szenvedőben engem lássatok”. A szóhasználat szintjén a fekvőhelye szalma a jászolban fekvő gyermek Jézust, a cafatos palást pedig a Pilátus előtt álló Krisztust idézi.
Ha ezt így végiggondoljuk, mindenféle ódzkodás a Dsida-vers többektől feltételezett nacionalista felhangjaitól képtelenné válik, hiszen a keresztre feszített áldozata, tudjuk, mindenki megváltásának a záloga. 
Természetesen, a vers forgatókönyve nem vonatkoztatható el egy tágabb lélegzetű forgatókönyvtől, a költő életművétől. És ha ez így van, akkor az életmű áttételein keresztül nem vonatkoztatható el egy nemzetrész szállásterületén egy adott történelmi korszakban kibontakozott sajátos költészettől, irodalomtól, kultúrától sem.

Irodalomjegyzék:

de Bie-Kerékjártó, Ágnes 2004. Fogalmi sémák és szövegösszefüggés Kosztolányi Dezső Omelette à Woburn című elbeszélésében. In: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma (szerk.): A szövegorganizáció elemzésének aspektusai. Fogalmi sémák. Officina Textologica 10. Debrecen: Debreceni Egyetem, Magyar Nyelvtudományi Tanszék.
Harmati Béla—Kocsis Elemér—Tarr Kálmán (szerk.) 1996. Biblia. Magyarázó jegyzetekkel. Budapest: Kálvin János Kiadó.
Kabán Annamária 2006. Dsida Jenő Psalmus Hungaricusának előzményei és helye a költő életművében. In: Uő: Lét és nyelv. Tanulmányok a nyelvtudomány és nyelvhasználat történetéből. Miskolc: Bíbor Kiadó. 125−132.
Petőfi S. János 2004. A szövegösszefüggést biztosító relációk elemzésének aspektusai. In: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma (szerk.): A szövegorganizáció elemzésének aspektusai. Fogalmi sémák. Officina Textologica 10. Debrecen: Debreceni Egyetem. Magyar Nyelvtudományi Tanszék. 11−22.
Tolcsvai Nagy Gábor 2001. A magyar nyelv szövegtana. Budapest: Nemzeti Tankönyvkiadó. 
c36f8d7e09f8ae8cfe1cd5a0b8bc45ccb652298ae631fed230071ee323deba3d414ffc259a3b2b60f9370acb9ea3e43fcf156d4d3f7d25e8adfabbfa91170fb0dfcdf5fc2de86d648ed9a0a93c678a523d38a42401cd66303d714bda83c520ee6800ce0f3d4d2e73498c1cf4a339fa5001938cd28f5a4c52f7a0028a28a0008f7a6e08ef9fc29f4840231da8013851fe14b451c5001452d25002d2514b4005145140051452119a0033cd2d274a280169aebbd4a9e8453a938cd0079e7c2bd0e0f096a3e28d1ad5123816f9af02f9bbdd9a7669199b27d4e07b0ef8af43ce4fd2be31d4f5df16e91ff050eb1d3a4d4b505d0350b60d1db0908b77845a31e533820481f9ec4679afb342f03b553e5b7ba377bdda173d690f3900d19eb8a0fb5488f87bf6bd1aa3fc7bf873e1b5b87d3b41d5f5882777878669d9e288be73d42818f73f8d7dc11602019c81debe6dfdb5be1eea3e21f0868fe25d111a4d7bc3b7d15eda6c40cdbd5c1c8c838e878ee42fd0fd13a55c4977a75b4f34460964895de26ea871cafe154ddca6b44d16cf5cd213ef40c9c7a7ad20504f7a924090a338a4e0e0e3bd295ec38f7a40a07fbdeb4c64171630dd91e742b200411b941c7bd491c290461634110038c0e0548431f4a0281d7f3a5657b8eef61a515c862031c6326978031c73da94ed63eb8ebde8fe2e476a6217009c9e2807af7a4e9cf41df3480e4820678a0077719eb4840393d0fae7a53b381ffd6a639daa5b81c77f4a101e1dfb5b5a5a6b9f03aef42be9d2d7fb6ef2cb4e899e423323dc464018ebc2938f419ed5b3a8db5a88edb4ebb2b359c2830a146d455036a648e981dba823a719f33fdae2e5bc55e3bf83be01894dc1bed79355b948a4224486dc649c0e7055a439ff00a67ec6bd035ff8556736a1793a5e5e0826659fc896ee5ca1246edabbf054818c76c9c56da277b3b9aaf853bdb72adb683a74cb1cd05a8c85112cd1921b8638e0640058b1e49e8060006b5ae233e17bb95c6a5e52ad99082e9808a32ac143678518e3819c1f4c8cd9d3fc3f6be1bd2ecfecc19e67e23dd2162738500f383d7a919c81deabcfa7db5f4edfda768b75098d51527612c6cbe62b9e318e708464718fa5257b5dafebf125da5a5f4394f8c3e37d2fc1df097c43ae2eaf6d2b0b4322ccd323ab3152918e8467763039cfa7a743fb35782e0f037c2cf0f694bb9e74b5f36e3706da267cbb8191918673c1e9df906bc8fe3e1d3fc73e21f047c378ed628a3d7753492eade289635fb34019a552073919f9463195278eff0055e8b63169f611c50a85451b7a0e40e8687bff005d47a24edd7f42f851ced6c77cd1911c649e00e49381f8d3c64638cfd29b2c0b7113c72c6b22382acafc820f518acee41f3df8e7c63a77c55fb7e99a47dab5dd5209a4b5b2d22ddd4431cb1b321ba9dd73850d9c2b1c1007ca775779e2ff00162fc19f834351d4a484dce99610db6510ec69f0b18217392bb8e700e700e326a9e8ff000cfc43f0faeafac3c1773a1d87876f277ba482eacdbccb577c9654085559777233c8c9155fc67fb3c43e3dd3a5975af105edff008815a29acefa51fe8f65221560d1db83b792bceec9e7ad6bed23bfe1afeb6fc3fe09d2e31f762de9dffe02dbe7ff00003e15f85752d5f4ad1f5ad711ade25f32f974f910f9935ccac24334a0f4da7211482540539c8ae224f8c63e27dfc964d3eaba5bdb4c520d0b4576fb55e311956964da3cb8c2b2920e0673cb6315ea96de09f186b4f6c9e22f14c50d9c4184b6da042f6a6e4f62d2333320c67853df822af6a5f08740bed662d5615bbd2ef9005926d36ee480dc285c059769f9f803af3c0acfda25aad7d34fbb54fd76f561cd1bbe7b7975fbf46bf3f974d1d0e43e17f04599d66ec0974fb156bbb8b9b8f399364796669081bba1cb1033d70335c6ebfe3149fe17ea3e32d4eeef74ed2e4b2173696d68c165453cc6db9796772538276e081ea4f57a6fc2ff000ee95a0ea9a54364c6df5384c17b2c92bbcd70a50a1df213b89c13ce78cd78ade7c3ab9b9f885a2f8574fd6758f13e9da35b2dccf6babcc12c210bc5bac9e5a0f35b383b4e73b39ef5719a5abbfaff004eebe57223153969fd2f2dd7ded1d47c40f165ccb68ba47f6dcba4dfc7a641235ba214bdb8ba9b22040c80800ba306da3d7b577fe1ff0015269fa568da76bb7f08f111d3d67bb843862a51079aec470abbb3c9c0f4ac3d47e04e8de22d4d359d72eaf6f75f8d4c70ea36d3b5ab5ba73848c464003e63f7b71393cd741e1cf85fe1cf0b6997f6365a7864d414adecb73234d2dc02bb487918962319e3a727d6939a7a34ff004febe5f31350b2b3fc35ff0086feadd4e5f44f18bf8fbc3771e2696fa5d0344f324934d72e23371028ff005b26e04856c120638520f5c5717f09358ff849fc4be20f1ef8c2ea0b1b8d2e76d0eca0ba658c5aaaa23caec33859242df32ff081b7d40f51f0ff00c20f0cf8660d2e0b3b69dad34c3bacedaeaea49e38085da0a8727ee8e83a0ea306b44fc38f0c49accfaabe8562f7f33179266841dec400588e9b885033d4e28756fb2d3eefbb7ff8234e9a4edf7daffe5ff036d8f2cf8a5f1cee2c1fc2cbe1d5b74d3b55bd6Abstract

This volume of Officina Textologica deals with the (partly or completely) semantic aspects of context. Following the previous volumes which dealt with co-referential relationships, thematic progression and (cognitive) frames respectively, this volume contains selected essays on scripts.
The essays are written versions of the presentations held at the conference Scripts as dynamic text organisers in Spring 2007. We might as well add „.. first approximation” to the title since, as is usual with Officina Textologica, further detailed and in-depth discussion of the topic will follow in a subsequent volume.
The assumptions the authors elaborate in this varied and colourful volume emanate from different theoretical backgrounds and views. There may, for instance, be substantial differences in how the authors define and interpret the basic concept of script. They may consider a script as 
•	 specific parts of background knowledge that belong to the collective knowledge of a community, or (in a perhaps slightly more individual interpretation),
•	A level of subjective knowledge that assumes some specialised knowledge regarding e.g. the creation process of a literary work, a poet’s course of life, etc.
Károly István Boda and Judit Porkoláb adopt two different approaches to the concept of script. In a textological framework, they try to explore an interpretation of the concept of script that could be appropriate in the communication, text processing and understanding process. Within a cognitive science framework, the interpretation of the concept of script is based on the background knowledge that can be arranged in a script-like form. As a consequence, it is necessary to examine different types of knowledge first. The authors describe four types of knowledge, along with the types of scripts that can be associated with them. This approach provides a broad interdisciplinary framework for research on the use of textological methods in the representation of cognitive process.
In her essay Edit Dobi examines the possible relationship(s) between the type of text and the type(s) and organisation of the script(s) which are to be explored in the text. In general, two conclusions of the research can be outlined: first, the analyses indicate that promising and well applicable results can be foreseen in the field of textology and text typology. Second, the results depend crucially on the way the concept of script isdefined, that is, how the degree of complexity of its constituents is established. For example, we may assume that one possible script for the event of “arrival at a restaurant” is as follows: we enter, look for a table, take off our coat, sit down etc. (with some concessions regarding relative order). At some point, we have to decide whether this script provides satisfactory detail of description or we must take into consideration specific scripts concerning the way how we take off our coats, the various rituals of sitting down at the table etc. Beyond these issues, in the summary of the essay further questions are formulated for the future research of scripts.
In his essay, István Csűry discusses some basic theoretical and practical questions of script research. The author evaluates, among others, the significance or “linguistic/textological usefulness” of the study of scripts either on the macro level (i.e. in the whole text) or the micro level (i.e. in specific parts of text). In the analysis of scripts, he finds it important to pay special attention to connectives, which can be characteristic of certain organisations of scripts. In order to demonstrate his ideas on scripts, he examines the place and function of connectives in dialogues.
Distinguishing between the language-related and real-world aspects of scripts, Sándor Kiss outlines the phenomenon of the so-called “shifting script”. Shifting scripts are defined as “modified patterns” which describe a “modified course of events”. The author’s approach to the concept of script is basically traditional but can be also be characterised as innovative in a sense: he refines the classical interpretation of the script by emphasizing the fact that there can be more than one linguistic realisations of a script describing a typical course of events. The author characterises the concept of “shifting scripts” by the use of the four rhetorical operations (addition, deletion, substitution, and rearrangement). Illustrating his ideas, the author gives colourful literary examples from short stories by Iván Mándy.
Andrea Csűry studies the scripts of dialogues and, similarly to Sándor Kiss, concentrates on those characteristics that are different from accepted prototypes. While analysing dialogues, she intends to reveal and illustrate the process of misunderstanding. Relying on Roman Jacobson’s model of communication, the author examines all aspects of communication that, as possible sources of errors, can lead to misunderstanding. These aspects are as follows: linguistic and non-linguistic knowledge of the sender and receiver, the message, code, medium and context. The varied and vivid sample texts, which come from both everyday life and literature, all serve the author’s intention to give instructive models for the process of misunderstanding which is basically stereotyped but can nevertheless have a number of interesting variations.
Following a cognitive approach, Péter Pelyvás employs two definitions which highlight two related aspects of scripts or scenarios: the first definition focuses on the structure of the event itself, the second one concentrates on strategies of the verbal expression of that event. The author uses various examples to illustrate strategies of organisation in the apprehension of an event as well as in its linguistic formulation. He considers the so-called “impossible script” as a very interesting form of the semantic organisation of text. Since this kind of script contains incoherent elements that are incompatible with the everyday experiences of the receiver, it results in an incredible story.
In her essay, Franciska Skutta examines the relationship between two remarkable and complex phenomena: she investigates the related elements of, and differences between script and synopsis with the aim of exploring connections between them. The comparison is facilitated by the fact that both can be considered as systems (i.e. sets of organised elements). After outlining an elaborate typology of synopses the author focuses on the narrative synopsis, the study of which is most helpful in exploring relationships between script and synopsis. She establishes that one evident similarity between scripts and synopses is as follows: events and participants in both of them are “beyond time” and exist “in themselves”, i.e. they are in a “timeless present” and do not have the “narrator’s contribution”. The two phenomena can be seen as being even more closely related: the author demonstrates a kind of mutual dependence between script and narrative synopsis, which leads to the conclusion that “textological and narrative research can both provide major contributions to the other’s scientific enrichment”.
Annamária Kabán interprets the concept of script in a way which reminds one of the applied sciences. She considers scripts basically as dynamic plans or strategies of organisation underlying the construction of texts. To demonstrate her ideas, she analyses the poem Psalmus Hungaricus by Jenő Dsida. In the interpretation process she emphasizes a special function of scripts which activates, as a loosest script, certain regions of the interpreter’s background knowledge concerning the history of literature. Therefore she considers some crucial elements of background knowledge related to the interpretation process–e.g. the religious faith of the poet, Psalm 137, which provides a frame of genre for the interpretation process, rhetorical devices, etc.–as scripts. As a final conclusion she proposes that the overall script of Dsida’s poem consists in “how the refusal of values becomes a value”.
In his essay Béla Lévai also relies on a literary work as a framework for analysing the concept of script. While examining the poem Favágó (Woodman) by Attila József in Hungarian and in its Russian translation, he focuses on the writing process of the poem and adopts Gábor Tolcsvai-Nagy’s definition of the script. He compares the original Hungarian poem with its Russian translation regarding the appearance and organisation of poetical script, and finds substantial differences. It is very interesting for the reader to follow how the original script of the poet can be recognised in, or interpreted into, the Russian translation. The differences come mainly from the characteristics of the two languages.
As it was mentioned before, the analyses and interpretations of the concept of script in the essays of this volume of Officina Textologica emanate from more or less different theoretical backgrounds. As a result, the conclusions and questions of the authors and the results of their research provide various suggestions for future directions of script research or, more generally, for the investigation of the semantic organisation of text.
64c87a06f21724103ebd69c4e07a7d6a32081e83eb4fcfb63d2a4001248e3dbad2e30282093f7b27b50391ebef48407248e98f7a5e839a419c6339f7a01cf7a000741939a00079a327b8a46e0f2720f506908524fa50477a507f2a40001c74a004271c019c76a70a4f7e6824fd2818be9413e82909f97d280476e681077e31ef41e9d3f01498e4751da9c68189d4d2818a3bf03eb476ebf8d02034639a318c628ef4005277e07e34b9cf6c500e6800a28eb467f3a00f30fda13e35a7c09f065a6bcda5b6aed737f158adb2cbe59f995d8907079c21e2b99fda03f6a5b3f81b79a0590d0e7d76fb505371716f6efb5adedd41cbf0082786c76f94f3debb8f8d5f0834bf8dbe079fc39aa4d35a8f305c5bdcc27e686650c15b1d187cc783ebd8e08f2ef839fb3f5d7c25d47c45e3cf887e238fc47ac4766d02ddb9630db58c680938619070a738e8077c9aa53b68a377d3b7cfd07ecf9b5bd975eff0023dd7c1be30d2bc7be1ab0d7b44ba4bdd32fa312452a7e4548ecc082083c8208ad9cf4af9b7f62479efbc2fe30d56cad9f4ef066a1aecf368563226df2e22c7715ff00649da3192032b77cd7d259e693b5f40b35a30a28a29085a28a4a0008cfff005a9a1368c03c53a968019e5818c76e294a8efcfd6968a004e7d2971411c7f852d003785e738f734ea28a002b3bc45ab3e83a06a5a9259cfa83d9db49702d2d5774b39552db1077638c0f735a3484645007e7378a3f6bdf1c7c61b8bff075e3681e08d3354f32dde4bf49374509dc0abbb023247190a393c63823eacfd98fc23a3fc24f86563a32f8b34fd75ef6e9e75b98275313bb606c8864f19038f527d6bd17c5bf0bbc23e3b523c41e1dd3b5662a5049736eacea3d9b191f81af1ebcfd867e1fb78d2cf5fd367d53455b5923992c6cee4f962446ddb833ee619f9460118c7153cf2e6bd48dfd1a5f8597e6cd5c61cbcb4ddbafbc9b7f7dff00447ba5bb63c4f7a33c1b480e3d3e7979ff003e95a53f9bf6793c92a26da7617195dd8e323238fc6b362464f13ce42e11ace3c9c704877c7e593f9d6b55b321012402460fa5148cc1172738f619a75200a28a2800a28a2800a28a2800a28a2800a28a280128a28a005a292968010f0296928a005a29296800a28a4a002968a4a0008c714629690d0019a3a5141a00f3ef8dff0015ac3e0c7c3bbff126a10dcdca465608d2da30cde63676679000cf7abbf07b59b4f10fc35f0f6ad670496d0ea168977e5cb8dc0b8c9c91f5fe5563e28dbdadef82b50b3bb822b8b7ba0b6ef1cc9b9583300723e95b7e1dd1a0f0f683a76996f1a436f676f1c11c718c2a2aa800003b0c55b6ed6b683b2deffe468d54d5b4e8f57d32eac6569162b989a267898a3a860412ac39079e08ab5f4a691cfbfad481e45f0db4ef027ecffa8e89f0af4bb89c6adab8b8d4621380f24f8e59a4655001daa40e071191d7af5df16bc3da7f8b3e1d6bba4ea910b8b1b9b72248cb95048e5791823e602bc53e116a03e247ed6bf133c45206961f0ddbc5a05919061906e6f3300704192397927383ef81ecff00137c47a5e9de1eb8b0bcbfb7b5bbbe8d92da079144b310467cb4eac4647407ad5a85fdc8adbfa65395ad36f7fc3b1e7de0dfd9a34df0ceb1e03d53c3fabdee89a5e836b279da35acaed05e4b28cb3b12c79cb36739c80a380b5eedc0e49c7e355b4f81adecadd38cac6aa78f415639cd4b7d2e2766dbb6bfd7de2e0706a27628490a7db8a9482719383ed5f3e7ed83fb52e99fb387c39bb9adee21baf18ddc663d2f4b671bd9ce4095d739f2d704e7b9181ea2e11737621cb951f087fc1427c571f8dbf697b886d48bc8b41b3834f608db42c99691c64139c1908ec72a476c9fd3df8336e2d3e13f832152db1346b3553270e7f709d46e6e718ee7ea6bf10a4d43c45adf88af357d7d261acdfb25c5db5dae5d9a4225571b82e43860d9ee0e4706bf74bc096c967e0dd0eda360e9059428ac176ee0100071d87b564a4a4db5b1bb8b8c6d2dcdf6e94d1ce08c81d8529c01e8690e7fbdcf4cd52333cbbf698f011f88ff0004bc5ba26c9279a5b279a08e3fbef2c7891147d5940fc6bc37f67cf175f78d7e06e91777724b797b653369b703049014a8c90c3bed56391fc406464d7d7f303e5b0eb9e0ff00faabe10f83b14df0ebe2efc4cf8572db9fb0da5e9d6f4db6842991d58e515771033b5e0e38c63a039aa8ad7d7f42becfa7ea7b5586be8fe23b57b8b594c2498a6990ee558c90c39dc72010de8463047535e83e16d574c1732c5650492b31705a6508e807ddc027956c9c739e4f4e71e43a6c9e26d4a7b27b75b048a01e44d1b13bdfe62541dad809c6304923181d79e9ef3e39fc3bf85b2492789fc4d058ea11a846b3e65989da08631a0639c6064f7e32715ba4ea37caae4c9a8efa7cff00e1c9d26bf92e2f34c8ed92011486289e6cec725998606723000ebed80319ae1be3c7872cfc71f057c4d6ab13bea9a1a2788ac4ab08cc01465d57078c012fe246338cd6ff0082bf6b6f83fe2ff17dd22eb6f637f7852185357b63044fb43619243c0ce48e4824f4aedb50d0b4bd4f50bb8245592d27b796c1e21fea9e09d003823af48d460ff7bd7889d395b55bf6fd1ffc38a33a6dda2f5f9ede841f067c5abe28d27c2daf1ba571ae68f03380e181b88d7128cf50548208c7eb5ec699cf503d8d7cadfb13eadfdabf0e3c3b61b0a368b36a16ee58139266dc0838e001201f876c57d4d11c8381c1e9cf5a87aab96d5992ee19c004d050f183f4cd21217d87a9a5cee1c1c5664028e4ff005a0b100e3923b52052a00e4fbd2827a9f4e
REPERTORIUM

METALINGUISTICA
Herausgegeben von
András Kertész

Die Reihe MetaLinguistica ist ein Forum für Untersuchungen, die theoretische, methodologische und philosophische Probleme der linguistischen Forschung thematisieren.

The MetaLinguistica series is a forum for studies focusing on theoretical, methodological, and philosophical problems of linguistic inquiry.

1.	András Kertész (Hrsg.): Sprache als Kognition – Sprache als Interaktion. Studien zum Grammatik-Pragmatik-Verhältnis. 1995. 280 S., zahlr. Darst. ISBN 3-631-47705-8. 40.10 €
2.	Tibor Laczkó: The Syntax of Hungarian Noun Phrases. A Lexical-Functional Approach. 1995. 207 pp., num. tab. and graph. ISBN 3-631-47791-0. 31 €.
3.	Péter Pelyvás: Subjectivity in English. Generative Grammar Versus the Cognitive Theory of Epistemic Grounding. 1996. 208 pp., num. fig. ISBN 3-631-49534-X. 31.00 €.
4.	András Kertész (Hrsg.): Metalinguistik im Wandel. Die 'kognitive Wende' in Wissenschaftstheorie und Linguistik. 1997. 232 S., 1 Abb., 2 Graf. ISBN 3-631-30635-0. 33 €.
5.	Gábor Alberti: Argument Selection. 1997. 186 pp., 6 graph. ISBN 3-631-32202-X. 31.00 €.
6.	Zsuzsanna Iványi: Wortsuchprozesse. Eine gesprächsanalytische Untersuchung und ihre wissenschaftsmethodologischen Konsequenzen. 1998. 300 S. ISBN 3-631-32746-3. 42.50 €.
7.	Piroska Kocsány & Anna Molnár (Hrsg): Wort und (Kon)text. 2001. 290 S. ISBN 3-631-36790-2. 42.50 €.
8.	Éva Sáfár: Persuasive Texte. Eine vergleichende Untersuchung sprachlicher Argumentationsstrategien. 2001. 200 S., 2 Abb. ISBN 3-631-36756-2. 31.00 €.
9.	András Kertész (ed.): Approaches to the Pragmatics of Scientific Discourse. 2001. 248 pp., 8 fig., num. tables. ISBN 3-631-37293-0. 37.80 €.
10.	Zsuzsanna Iványi & András Kertész (Hrsg.): Gesprächsforschung. Tendenzen und Perspektiven. 2001. 260 S., 5 Abb. ISBN 3-631-37627-8. 37.80 €.
11.	Peter Plöger: Wissenschaft durch Wechselwirkung. Bausteine zu einem diskursiven Modell der Wissenschaften. 2002. 226 S., zahlr. Graf. ISBN 3-631-38559-5. 35.30 €.
12.	Anna Molnár: Die Grammatikalisierung deutscher Modalpartikeln. Fallstudien. 2002. 129 S. ISBN 3-631-38190-5. 23.50 €.
13.	László Hunyadi: Hungarian Sentence Prosody and Universal Grammar. On the Phonology – Syntax Interface. 2002. 328 pp., num. graphs and tables. ISBN 3-361-38251-0. 46.80 €.
14.	Marcello La Matina: Texts, Pictures and Scores. Some Aspects of a Philosophy of Languages. 2002. 296 pp., 16 fig., 2 tab. ISBN 3-631-39076-9, pb. 42.50 €.
15.	Krisztina Károly: Lexical Repetition in Text. A Study of the Text-Organizing Function of Lexical Repetition in Foreign Language Argumentative Discourse. 2002. 208 pp., num. fig. and tab. ISBN 3-631-39135-8, pb. 33.00 €.
16.	László Tarnay & Tamás Pólya: Specificity Recognition and Social Cognition. 2004. 349 pp., num. graphs and tables. ISBN 3-631-50226-5, pb. 50.10 €.
17.	Gábor Tolcsvai Nagy: A Cognitive Theory of Style. 2005. 162 pp., 7 fig., 23 tables. ISBN 3-631-37551-4 / US-ISBN 0-8204-5361-7. 29,80 €.
18.	Lajos Marosán: The Meaning of Word Classes. 2006. X, 207 pp. ISBN 3-631-54836-2 / US-ISBN 0-8204-9844-0 pb. 39.00 €.
19.	Rakova, Marina & Pethö, Gergely & Rákosi, Csilla (eds.): The Cognitive Basis of Polysemy. New Sources of Evidence for Theories of Word Meaning. 2007. 264 pp., 5 tab. ISBN 978-3-631-54094-7 / US-ISBN 978-0-8204-7740-4 pb. 45.50 €.

Anschrift der Redaktion:
Universtät Debrecen
Lehrstuhl für germanistische Linguistik
Pf.: 47., H-4010 Debrecen
Tel.: (36) 52/512-900 
Fax: (36) 52/412-336
E-mail: kert.esz@freemail.hu

SZEMIOTIKAI SZÖVEGTAN 

JGYTF Kiadó, Szeged 
Szerkesztők: Petőfi S. János—Békési Imre—Vass László

Tanulmányok, recenziók, bibliográfiák és repertóriumok a dominánsan verbális humán kommunikáció kutatása köréből.

1.	A szövegtani kutatás néhány alapkérdése, 1990, 1993^2.
2.	A magyar szövegkutatás irodalmából (I), 1991, 1996^2.
3.	A magyar szövegkutatás irodalmából (II), 1991.
4.	A verbális szövegek megözelítésének aspektusaihoz (I), 1992.
5.	Szövegtani kutatás: témák, eredmények, feladatok,1992.
6.	A verbális szövegek megözelítésének aspektusaihoz (II), 1993.
7.	A multimediális kommunikátumok szemiotikai textológiai megközelítéséhez, 1994.
8.	A verbális szövegek megözelítésének aspektusaihoz (III), 1995.
9.	A szemiotikai szövegtani kutatás diszciplináris környezetéhez (I), 1996.
10.	 A szemiotikai szövegtani kutatás diszciplináris környezetéhez (II), 1997.

11.	 A szemiotikai szövegtani kutatás diszciplináris környezetéhez (III), 1998. 
12.	 Szövegtani kutatás: témák, eredmények, feladatok (II.), 1999. 
13.	 A szövegtani kutatás általános kérdései. 1. Szaknyelvi szövegek. 2. Tankönyvi szövegek. 2000.
14.	A szövegtani kutatás általános kérdései. 1. Kép és szöveg. 2. Kommunikáció a médiában. 2001.
15.	 A szövegtani kutatás általános kérdései. 1. Kép és szöveg. 2. Szöveg és fordítás.  2003.
16.	 A szövegtani kutatás általános kérdései. 1. Szöveg és zene. 2. Mediális transzpozíciók. 2004.
17.	Vass László: Poézis és piktúra. 2005.
18.	Petőfi S. János: Szövegkompozíció és jelentés. Témák és megközelítések a szövegtani kutatásban. 2007.

Levelezési cím:
Szegedi Tudományegyetem, Juhász Gyula Pedagógusképző Kar, Alkalmazott Nyelvészeti Tanszék
Vass László
Szeged, Hattyas sor 10.
Tel.: 62/544-781
E-mail: vass@jgypk.u-szeged.hu

RESERACH IN TEXT THEORY
UNTERSUCHUNGEN ZUR TEXTTHEORIE
Walter de Gruyter Co. Berlin—New York
Editor: János S. Petőfi, Macerata, Italy

A sorozat célja az, hogy lehetőséget adjon olyan monográfiák, konferenciaakták és tanulmánykötetek megjelenésére, amelyek általános szövegelméleti kérdésekkel, illetőleg különböző típusú szövegek elemzésével, interpretálásának kérdéseivel foglalkoznak. A sorozat vitafórumot kíván teremteni mindazoknak, akik szövegkutatással foglalkoznak, függetlenül attól, hogy milyen diszciplínák képviselői.

1.	Teun A. van Dijk and János S. Petőfi (eds.): Grammars and Descriptions (Studies in Text Theory and Text Analysis), 1977.

2.	Wolfgang U. Dressler (ed.): Current Trends in Text Linguistics, 1977.

3.	Wolfgang Burghardt and Klaus Hölker (eds.): Text Processing — Textverarbeitung (Papers in Text Analysis and Textdescription — Beiträge zur Textanalyse und Textverarbeitung), 1979.

4.	János S. Petőfi (ed.): Text and Discourse Constitution (Empirical Aspects, Theoretical Approaches), 1987.

5.	Dieter Metzing (ed.): Frame Conceptions and Text Understanding, 1979.

6.	Hans-Jürgen Eikmeyer and Hannes Rieser (eds.): Words, Worlds and Contexts (New Approaches in Word Semantics), 1981.

7.	Gert Rickheit and Michael Bock (eds.): Psycholinguistic Studies in Language Processing, 1983.

8.	Dafydd Gibbon and Helmut Richter (eds.): Intonation, Accent and Rhythm (Studies in Discourse Phonology), 1984.

9.	Thomas T. Ballmer (ed.): Linguistic Dynamics (Discourse, Procedures and Evolution), 1985.

10.	Teun A. van Dijk (ed.): Discourse and Communication (New Approaches to the Analysis of Mass Media Discourse and Communication), 1985.

11.	László Halász (ed.): Literary Discourse (Aspects of Cognitive and Social Psychological Approaches), 1987.

12.	W. Heydrich, F. Neubauer, J. S. Petőfi, E. Sözer (eds.): Connexity and Coherence (Analysis of Text and Discourse), 1989.
13.	Dietrich Meutsch and Reinhold Viehoff (eds.): Comprehension of Literary Discourse (Results and Problems of Interdisciplinary Approaches), 1989.

14.	Sture Allén (ed.): Possible Worlds in Humanities, Arts and Sciences (Proceedings of Nobel Symposium 65), 1989.

15.	Heinrich F. Plett (ed.): Intertextuality, 1991.

16.	Hartmut Schröder (ed.): Subject-oriented Texts (Languages for Special Purposes and Text Theory), 1991.

17.	Antonio García-Berrio: A Theory of the Literary Text, 1992.

18.	Roger G. van de Velde: Text and Thinking. On Some Roles of Thinking in Text Interpretation, 1992.

19.	Rachel Fordyce and Carla Marello (eds.): Semiotics and Linguistics in Alice’s Worlds, 1994.

20.	János S. Petőfi and Terry Olivi (eds.): Approaches to Poetry. Some Aspects of Textuality, Intertextuality and Intermediality, 1994.

21.	Uta M. Quasthoff (ed.): Aspects of Oral Communication, 1995.

22.	Gert Rickheit and Cristopher Habel (eds.): Focus and Coherence in Discourse Processing, 1995.

23.	Elisabeth Rudolph: Contrast. Adversative and Concessive Relations and their Expressions in English, German, Spanish, Portugese on Sentence and Text Level, 1996.

24.	Raija Markkanen and Hartmut Schröder (eds.): Hedging and Discourse. Approaches to the Analysis of a Pragmatic Phenomenon in Academic Texts, 1997.

25.	Sam Inkinen (ed.): Mediapolis. Aspects of Texts, Hypertexts and Multimedial Communication, 1999.

Information:
Petőfi Sándor János
Università degli Studi di Macerata, Facoltà di Lettere e Filosofia
Dipertimento di Filosofia e Scienze umane
Via Garibaldi 20.
I - 62100 Macerata
Tel.: 39/0733/258-306
Fax: 39/0733/258-333
E-mail: petofi@mercurio.it
A Debreceni Egyetem
kiadványaiból:

STUDIES IN LINGUISTICS
Board of Editors includes
József Andor, Béla Hollósy, László Komlósi, Béla Korponay, Zoltán Kövecses, Tibor Laczkó, Péter Pelyvás and Günter Radden.

Studies In Linguistics is the journal of the Department of English Linguistics, Lajos Kossuth University, Debrecen, Hungary. It was begun in 1991, as a supplement to Hungarian Studies in English, more recently The Hungarian Journal of English and American Studies (HJEAS), the journal of the Institute of English and American Studies, now specializing in literature.
Studies in Linguistics publishes papers on experimental phonetics, morphology, lexicology, (computational) lexicography, Case grammar, the theory of government and binding, lexical-functional grammar, semantics, cognitive grammar, pragmatics and corpus linguistics.

Megjelent kötetek:

Studies in Linguistics I. (A Supplement to Hungarian Studies in English). Korponay Béla—Pelyvás Péter (szerk.). Debrecen, KLTE, 1991. 

Studies in Linguistics II. (A Supplement to Hungarian Studies in English). Hollósy Béla—Korponay Béla—Laczkó Tibor (szerk.). Debrecen, KLTE, 1993. 

Studies in Linguistics III. (A Supplement to the Hungarian Journal of English and American Studies). Korponay Béla—Pelyvás Péter (szerk.). Debrecen, KLTE, 1994. 

Studies in Linguistics in Honour of Béla Korponay. The Diversity of Linguistic Description. A Special Issue. József Andor—Béla Hollósy—Tibor Laczkó—Péter Pelyvás (szerk.) Debrecen, KLTE, 1998. 

Studies in Linguistics IV. (A Supplement to the Hungarian Journal of English and American Studies). Korponay, Béla—Hollósy Béla (szerk.). Debrecen, KLTE, 2000.

Studies in Linguistics V. (A Supplement to the Hungarian Journal of English and American Studies). James T. Riordan—Hollósy Béla (szerk.) Debrecen, KLTE, 2001.

Studies in Linguistics VI. (A Supplement to the Hungarian Journal of English and American Studies). Kissné Gulyás Judit—Hollósy Béla (szerk.) Debrecen, DE, 2002.

For further information, please contact:
Department of English Linguistics, University Debrecen
H - 4010 Debrecen, Pf.: 73.
Phone: (36) 52/512-900/2192
e-mail: pelyvas@pmail.arts.klte.hu
When grammar minds language and literature
Festschrift for Professor Béla Korponay
 on the occasion of his 80^th birthday
Szerkesztette: Andor József, Hollósy Béla, Laczkó Tibor, Pelyvás Péter
Debreceni Egyetem Angol–Amerikai Intézete, 2008. ISBN 978 963 473 087 3

A kötettel a 80 éves Korponay Béla, a Debreceni Egyetem Angol Nyelvészeti Tanszékének emeritus professzora, nyugdíjas éveiben is aktívan oktató tanára előtt tisztelegnek magyar és külföldi kollégák, pályatársak, barátok. 
Kutatói és oktatói tevékenységét mindig is meghatározta a modern angol nyelvészet iránti elkötelezettség. Munkásságának központi témája az Esetgrammatika, melynek ő a magyarországi meghonosítója, az ilyen irányú kutatómunkák vezető itthoni személyisége. Kutatásait kiterjesztette a modern, kognitív szemléletű jelentéstan irányába, nem csupán az angol nyelv leírására koncentrálva figyelmét, hanem kontrasztív módon összevetve az angol és a magyar nyelv grammatikáját, jelentéses viszonyrendszereit. Amellett, hogy eredményeit folyamatosan publikálta és publikálja, tovább is adja azokat az általa tanított nyelvészgenerációknak.
Kimagasló oktatói munkájának, iskolateremtő egyéniségének tanúbizonyságául szolgál, hogy a magyarországi egyetemi képzés csaknem valamennyi szaktanszékén tanítványai vezető oktatói pozícióban oktatják a tőle elsajátított ismereteket, és kutatják az általa művelt területeket. A kötetben szereplő tanulmányok tematikájának színessége tényként tükrözi mindezt. 
Az ünnepi kötetben a szaktanulmányok mellett visszaemlékezések és köszöntések is szerepelnek, valamint az ezeket kiegészítő gratulálók sora. 
A tanulmányok tematikája szerteágazó. Neves külföldi nyelvészkollégák cikkeit is felvonultatva a nyelvészet legkülönbözőbb területeit öleli fel, de az irodalom is helyet kap benne, mintegy megjelenítve a Korponay Béla pályája során kutatott tudományterületek sokrétűségét. 

Tartalom (tudományos cikkek):

John ANDERSON: A case of functional equivalence 
Olga BÁRSONY: Indirectness – a universal pragmatic category
Ágota BUZOGÁNY: Reflexive verbs of body actions 
Attila CSERÉP: Idioms and metaphors 
CSERESNYÉSI László: A tautológia funkcionális megközelítése 
Mária CSERNOCH: Condensed versions of literary works 
Mária CSERNOCH & Ildikó KORPONAYNÉ NAGY: The English language school-leaving examination in Hungary – a European outlook 
Csaba CZEGLÉDI: Constructive linguistics
Péter FURKÓ: General extenders in English and Hungarian
Gábor GYŐRI: Universal tendencies in meaning extension 
Irén HEGEDŰS: Deconstructing «Grimm’s Law»
Pál HELTAI: Ellipsis in English and Hungarian 
Zsuzsa HOFFMANN: Standard international English: a mere idea or living reality?. 
Béla HOLLÓSY: Heterogeneous treatment of homonyms in dictionaries 
József HORVÁTH: Exploring the online version of the JPU corpus 
László HUNYADI: Rhythm and Blues and computation in language 
Yoshihiko IKEGAMI: ‘Fashions of speaking’ and the ecological self as construer 
IMRE László: Az Ember tragédiája jelentésváltozásai 
Éva KARDOS: Remarks on implicit object arguments 
Dieter KASTOVSKY: The genesis of the Modern English genitive plural: structural and phonostylistic factors
András KERTÉSZ & Csilla RÁKOSI: A note on the alleged circularity of conceptual metaphor theory
László I. KOMLÓSI: From paradox to presumptive fallacy: the way we reason with counter-factual mental spaces 
Éva KOVÁCS: An investigation into phrasal verbs and their single-word equivalents in English 
Zoltán KÖVECSES: Cross-cultural aspects of metaphor 
Tibor LACZKÓ: What Hungarian and English possessors have in common 
Pál LIELI: The (non)-reflection of the thou-you contrast in Lőrinc Szabó’s translation of As You Like It 
Leonhard LIPKA: The re-discovery of onomasiology and Referential Semantics 
Sándor MARTSA: Conversion in lexical morphology 
MATICSÁK Sándor: Tiu, Wotan, Donar és Frija napja – a hét napjainak elnevezése az angolban [“Tiu’s day, Wotan’s day, Donar’s day and Frija’s day – days of the week in English”]
Lenke NÉMETH: Self-completion: a subjectivity formation model 
NYIRKOS István: A kontaminációról és nyelvtörténeti hátteréről 
Péter PELYVÁS: Extension in the meanings of will 
Günter RADDEN: The cognitive approach to language 
György RÁKOSI: Some remarks on Hungarian ethical datives 
Judit SÁROSDYNÉ SZABÓ: Cause in English and Hungarian 
Judit SZABÓNÉ PAPP: The prototypical case in the ditransitive construction: the class of give 
Monika SZIRMAI: The case of tennis 
Igor V. TOLOCHIN & Olga V. KAMENEVA: Over- as a root in compounds: an analysis of corpus contexts 
Ágoston TÓTH: Current trends in FrameNet-based semantic labeling 
Zsolt VIRÁGOS: The system as mythopoeic discourse

További információ:
DE Angol Nyelvészeti Tanszék
4010 Debrecen, Pf.: 73.
Tel.: (36) 52/512-900/2192
e-mail: holbla@delfin.unideb.hu, pelyvp@delfin.unideb.hu
MAGYAR NYELVJÁRÁSOK
A Magyar Nyelvtudományi Tanszék évkönyve
Szerkesztő: Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István

I. Szerk. Bárczi Géza. Debrecen, 1951. 
II. Szerk. Kálmán Béla. Budapest, 1953. 
III. Szerk. Kálmán Béla (D. Bartha Katalin, Papp István). Budapest, 1956. 
IV. Szerk. Kálmán Béla (D. Bartha Katalin, Papp István). Budapest, 1957. 
V. Szerk. Kálmán Béla (D. Bartha Katalin, Papp István). Budapest, 1959. 
VI. Szerk. Kálmán Béla (D. Bartha Katalin, Papp István). Budapest, 1960. 
VII. Szerk. Kálmán Béla (Papp István). Budapest, 1961. 
VIII. Szerk. Kálmán Béla (Papp István). Budapest, 1962. 
IX. Szerk. Kálmán Béla. Budapest, 1963. 
X. Szerk. Kálmán Béla. Budapest, 1964. 
XI. Szerk. Kálmán Béla. Debrecen, 1965. 
XII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1966. 
XIII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1967. 
XIV. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1968. 
XV. Szerk. Kálmán Béla (Papp István, Sebestyén Árpád). Debrecen, 1969. 
XVI. Szerk. Kálmán Béla (Papp István, Sebestyén Árpád). Debrecen, 1970. 
XVII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1971. 
XVIII. Szerk. Kálmán Béla (Papp István, Sebestyén Árpád). Debrecen, 1972. 
XIX. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1973. 
XX. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1974. 
XXI. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1975. 
XXII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1979. 
XXIII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1980. 
XXIV. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1982. 
XXV. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1983. 
XXVI-XXVII. Szerk. Kálmán Béla (Sebestyén Árpád). Debrecen, 1984-1985. 
XXVIII-XXIX. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1990. 
XXX. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1992. 
XXXI. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1993. 
XXXII. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1995. 
XXXIII. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1996. 
XXXIV. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1997. 
XXXV. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1998. 
XXXVI. Szerk. Sebestyén Árpád. Debrecen, 1999. 
XXXVII. Szerk. Hoffmann István—Mező András—Nyirkos István, Debrecen, 1999. 
XXXVIII. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2000.
XXXIX. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2001.
XL. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2002.
XLI. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás, Debrecen, 2003.
XLII. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2004.
XLIII. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2005.
XLIV. Szerk. Hoffmann István—Kis Tamás—Nyirkos István, Debrecen, 2005.

Szerkesztőség címe, információk:
Debreceni Egyetem, Magyar Nyelvtudományi Tanszék
4010 Debrecen, Pf.: 54.
Tel.: 52/512-900/2522
E-mail: bakaduma@tigris.unideb.hu
SPRACHTHEORIE UND GERMANISTISCHE LINGUISTIK
Herausgegeben von: András Kertész

Redaktion: Zsuzsanna Iványi, Péter Csatár, Marianna F. Balogh (technische Redakteurin)

Wissenschaftlicher Beirat: Ulrich Dausendschön-Gay (Bielefeld), Gunther Dietz (München), Reinhard Fiehler (Mannheim), Norbert Fries (Berlin), Helmut Frosch (Mannheim), Ernest W.B. Hess-Lüttich (Bern), Piroska Kocsány (Debrecen), Jürgen Pafel (Stuttgart), Marga Reis (Tübingen), Monika Schwarz-Friesel (Jena), Anita Steube (Leipzig), Richard Wiese (Marburg)

Zielsetzung: Sprachtheorie und germanistische Linguistik setzt sich zum Ziel, Forschungen zur germanistischen Linguistik zu fördern, die auf sprachtheoretisch reflektierte Weise betrieben werden und mit Grundlagenproblemen der theoretischen Linguistik verbunden sind. Alle eingereichten Beiträge werden begutachtet.

Erscheinungsweise: Zweimal jährlich.

Anschrift der Redaktion:
Universtät Debrecen
Lehrstuhl für germanistische Linguistik
Pf.: 47.
H-4010 Debrecen
Tel.: (36) 52/512-900 
Fax: (36) 52/412-336
E-mail: kert.esz@freemail.hu

STUDIA ROMANICA de DEBRECEN
Publication annuelle du Département de Français
de ľUniversité Lajos-Kossuth de Debrecen

Series Litteraria (sous la direction de T. Gorilovics)

1.	T. Gorilovics, Recherches sur les origines et les sources de la pensée de Roger Martin du Gard, 1962.
2.	P. Lakits, La Châtelaine de Vergi et ľévolution de la nouvelle courtoise, 1966.
3.	T. Kardos, Studi e ricerche umanistiche italo-ungheresi, 1967.
4.	P. Egri, Survie et réinterprétation de la forme proustienne: Proust – Déry – Semprun, 1969.
5.	A. Szabó, Ľ accueil critique de Paul Valéry en Hongrie, 1978.
6.	T. Gorilovics, La Légende de Victor Hugo de Paul Lafargue, 1979.
7.	K. Halász, Structures narratives chez Chrétien de Troyes, 1980.
8.	F. Skutta, Aspects de la narration dans les romans de Marguerite Duras, 1981.
9.	Roger Martin du Gard, 1983.
10.	 Jean-Richard Bloch, 1984.
11.	 Analyses de romans, 1985.
12.	 Figures et images de la condition humaine dans la littérature française du dix-neuvième siècle, 1986.
13.	 G. Tegyey, Analyse structurale du récit chez Colette, 1988.
14.	 T. Gorilovics, Correspondance (1921–1939) de Jean-Richard Bloch et André Monglond, 1989.
15.	 L. Szakács, Le sens de ľespace dans La Fortune des Rougon ďÉmile Zola, 1990.
16.	 A. Szabó, Le personnage sandien. Constantes et variations, 1991.
17.	 K. Halász, Images ďauteur dans le roman médiéval (XII^e-XIII^e siècles), 1992.
18.	 Retrouver Jean-Richard Bloch, Textes réunis par T. Gorilovics, 1994.
19.	 G. Tegyey, Ľinscription du personnage dans les romans de Rachilde et de Marguerite Audoux, 1995.
20.	 T. Gorilovics, Jean-Richard Bloch: Lettres du régiment (1902–1903), 1998.
21.	 Lectures de Zola, 1999.
22.	 Études de littérature médiévale, Textes réunis par K. Halász, 2000.
23.	 Destins du siècle — Jean-Richard Bloch, Roger Martin du Gard. Mélanges offerts au Professeur Tivadar Gorilovics, Textes réunis par K. Halász et I. Csűry, 2003. 
24.	 Jean-Richard Bloch: Le cuistre mystifié, Édition présentée et annotée par T. Gorilovics, 2007.

Bibliothèque Française
 
N^o 1. Le chantier de George Sand – George Sand et ľétranger. Actes du X^e Colloque International George Sand (Debrecen, 7-9 juillet 1992), 1993.
N^o 2. Préfaces de George Sand. Édition établie et annotée par A. SZABÓ, I-II, 1997.
N^o 3. L. SPAAS, Le cinéma nous parle. Stratégies narratives du film, 2000.
N^o 4. Exils. Colloque international de Herstmonceux (Sussex, Grande-Bretagne) 31 mai - 3 juin 2001. L’imaginaire et l’écriture de l’exil. L’exil politique, 2002. 
N^o 5. Regards croisés. Recherches en Lettres et en Histoire, France et Hongrie, Textes publiés sous la responsabilité de J.-L. Fray et T. Gorilovics. 2003.
N^o 6. Les couleurs en question. Colloque international de Herstmonceux (Sussex, Grande-Bretagne) 26-29 mai 2005, Textes réunis par J. Durnerin, 2006.

Series Linguistica (sous la direction de S. Kiss)

1.	L. Gáldi, Esquisse ďune histoire de la versification roumaine, 1964.
2.	S. Kiss, Les transformations de la structure syllabique en latin tardif, 1972.
3.	Études contrastives sur le français et le hongrois, 1974.
4.	S. Kiss, Tendances évolutives de la syntaxe verbale en latin tardif, 1982.
5.	S. Kiss—F. Skutta, Analyse grammaticale – analyse narrative, 1987.
6.	La linguistique textuelle dans les études françaises. Actes du colloque LITEF (Debrecen, 12–13 novembre 1999) publiés par I. Csűry, 2001.
7.	I. Csűry, Le champ lexical de MAIS, 2001.
8.	A. Csűry, Les pronoms indéfinis du français contemporain. Une approche sémiotique textuelle, 2003. 
9.	I. Szilágyi, Les tendances évolutives de la versification française à la fin du XIX^e siècle (La problématique du vers libre), 2004.
10.	S. Kiss, Les documents latins du Haut Moyen Âge et la naissance du français I: La chronique d’Hydatius, 2006. 

Bibliothèque de l’ Étudiant

N^o 1. M. Marosvári, Conditions et limites de la traduction littéraire: le cas de L’Assommoir d’Émile Zola, 1990.
N^o  2. Analyses de textes, 2002. 
N^o  3. Études de linguistique française, 2003. 
N^o  4. Anthologie de la prose française médiévale, publiée par K. Halász, 2005.

Önálló kiadványok

Hankiss János redivivus (Hankiss János Tudományos Ülésszak, Debrecen, 1993. szeptember 17–18.), Szerk.: Gorilovics Tivadar, Egyetemi Kiadó, Debrecen, 1995.
Magyar irodalom fordításokban (1920-1970) (II. Hankiss János Tudományos Ülésszak, Debrecen, 1997. október 16–18.), Szerk.: Gorilovics Tivadar, Egyetemi Kiadó, Debrecen, 1998.

Rédaction:
Debreceni Egyetem, Francia Nyelv és Irodalom Tanszék
4010 Debrecen, Pf.: 33.
Tel. et fax: (52) 512-926
Internet: www.unideb.hu/~francia
E-mail: csury@delfin.unideb.hu
Az Officina Textologica kötetei:
Debrecen, Magyar Nyelvtudományi Tanszék
Sorozatszerkesztő: Petőfi S. János

Megjelent:

1.	Petőfi S. János, Egy poliglott szövegnyelvészeti-szövegtani kutatóprogram. 1997. 
2.	Koreferáló elemek – koreferenciarelációk. (Magyar nyelvű szövegek elemzése.) Szerk.: Petőfi S. János, 1998.
3.	Szövegmondat-összetevők lehetséges lineáris elrendezéseinek elemzéséhez. (Magyar nyelvű szövegek elemzése.) Szerk.: Szikszainé Nagy Irma, 1999.
4.	Koreferáló elemek – koreferenciarelációk. (Magyar nyelvű szövegek elemzése. 2: Diszkusszió.) Szerk.: Dobi Edit—Petőfi S. János, 2000.
5.	Grammatika – szövegnyelvészet – szövegtan. Szerk.: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma, 2001.
6.	Szövegmondat-összetevők lehetséges lineáris elrendezéseinek elemzéséhez. (Magyar nyelvű szövegek elemzése. 2: Diszkusszió) Szerk.: Szikszainé Nagy Irma. 2002.
7.	A kontrasztív szövegnyelvészet aspektusai. (Linearizáció: téma–réma-szerkezet.) Szerk.: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma. 2002.
8.	Dobi Edit, Kétlépcsős szövegmondat-reprezentáció szemiotikai textológiai keretben. 2002.
9.	A kontrasztív szövegnyelvészet aspektusai. (Linearizáció: tematikus progresszió) Szerk.: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma. 2003.
10.	A szövegorganizáció elemzésének aspektusai. (Fogalmi sémák) Szerk.: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma. 2004.
11.	Adalékok a magyar nyelvészet szövegtani diszkurzusához. Szerk.: Petőfi S. János. 2005.
12.	A korreferencialitás poliglott megközelítése. Szerk.: Petőfi S. János—Szikszainé Nagy Irma. 2005.
13.	Csűry István, Kis könyv a konnektorokról. 2006.

Levelezési cím:
Debreceni Egyetem, Magyar Nyelvtudományi Tanszék
Dobi Edit
4010 Debrecen, Pf.: 54.
Tel./Fax.: 52/512-900/22193
E-mail: dobie@tigris.unideb.hu
fffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffff7fffffffffffffffffffffff7fffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffff7fffffffffffffffffffffffffffffffffff7ffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffDate: Mon, 15 Sep 2008 21:48:39 +0200 (CEST)From:     Dobi Edit <editdobi@freemail.hu>Subject: To:     tkis62@gmail.comMessage-ID: <freemail.20080815214839.29611@fm24.freemail.hu>X-Originating-IP: [91.120.113.27]X-HTTP-User-Agent: Mozilla/4.0 (compatible; MSIE 7.0; Windows NT 5.1; .NET CLR 2.0.50727; .NET CLR 3.0.04506.648; .NET CLR 3.5.21022; .NET CLR 1.1.4322)Return-Path: editdobi@freemail.huMIME-Version: 1.0Content-Type: MULTIPART/mixed; BOUNDARY="3137629597-1804289383-1221508119=:29611"